Tuoteväärennysrikollisuus kasvava uhka suomalaisille tuotteille
Suomen lähialueilla on erittäin suuria tuoteväärennösten markkina-alueita kuten Venäjä, Ukraina ja Valko-Venäjä. Tästä johtuen Suomi on tuoteväärennösten kauttakulkumaa ja kuljetusten valvonta on vaikeaa. Tuoteväärennökset ovat asianomistajarikoksia, mikä vaikuttaa niiden tutkintamahdollisuuksiin. Kiinan voimakkaasti lisääntyvä tuoteväärennysrikollisuus on kasvava uhka suomalaisten yritysten laatutuotteille. Suomalaisyritykset eivät ole riittävän valveutuneita muotoilun suojaamisessa. Design-tuotteista tehdään nopeasti teollisia plagiaatteja varsinkin Aasiassa.
Tuoteväärennyksiin liittyviä uhkia yritysten kannalta on tarkasteltu kansallisen yritysturvallisuuden yhteistyöryhmän julkaisemassa tilannekatsauksessa, jossa on käsitelty yrityksiin kohdistuvia ja niitä hyödyntäviä rikoksia. Tuoteväärennykset ovat rajat ylittävää, organisoitumista ja monen henkilön yhteistyötä vaativaa rikollisuutta. Siinä on odotettavissa suuria tuottoja ja rikoksista seuraava rangaistus koetaan vähäiseksi.
Harmaa talous uhka laillisesti toimiville yrityksille
Harmaa talous on usein piilorikollisuutta. Se vääristää kilpailua ja vaikeuttaa vilpittömästä toimivien yritysten liiketoimintaa. Yritysten toiminnan ja kilpailukyvyn kannalta on kuitenkin tärkeää, että kaikkien yritysten hallinnollista taakkaa ei lisätä harmaan talouden torjunnan tehostamiseksi.
Majoitus – ja ravitsemusalalla joka yhdeksäs euro siirtyy harmaaseen talouteen. Vuonna 2014 voimaan tullut kuitintarjoamisvelvollisuus on yksi tärkeä keino alan harmaan talouden torjunnassa.
Tilannekatsauksen mukaan esimerkiksi maahanmuuttajien omistamat yritykset ja niiden työntekijät eivät ole selvillä Suomen lakisääteisistä työehdoista, ja tästä syystä uusille pienyrittäjille tulisikin olla tarjolla enemmän ohjausta ja neuvontaa.
Tieliikenteen tavarakuljetuksissa suhteellisesti eniten harmaata taloutta arvioidaan olevan Venäjän ja Itä-Euroopan kuljetusliikenteessä. Laittomaan kabotaasiliikenteeseen puuttuminen on vaikeaa, koska se vaatii rajat ylittävää yhteistyötä.
Tilannekatsauksen perusteella yritysturvallisuuden kansallinen yhteistyöryhmä suosittaa, että viranomaisten ja elinkeinoelämän välistä tiedonvaihtoa sujuvoitettaisi ja kehitettäisi tekemällä tiedonvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia. Tullin tekemät Memorandum of Understanding MOU – sopimukset ovat tästä hyvä esimerkki. Viranomaisten ja elinkeinoelämän tulisi yhdessä suunnitella menettelyt ja näitä tukevat kanavat, joka edistäisivät viranomaisten ja elinkeinoelämän välistä tiedonvaihtoa.
Tilannekatsaus on kokonaisuudessaan nähtävissä osoitteessa www.intermin.fi/sisainenturvallisuus
Seuraava tilannekatsaus julkaistaan keväällä 2015, ja siinä paneudutaan tarkemmin tuoteväärennyksiin ja niiden muodostamaan uhkaan laillisesti toimiville yrityksille.
Yritysturvallisuuden kansallisen yhteistyöryhmän puheenjohtajuus on kiertävä. Kaudella 2014–2015 puheenjohtajana toimii sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg.
Lisätietoja: Erikoistutkija Jari Leskinen, KRP, p. +358 71 878 6731