Oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa haetaan yhteisymmärrystä EU:n yhteisestä turvapaikkajärjestelmästä
![](/documents/1410869/3724344/EU_flag.jpg/c3d70f3a-cc4f-5e1c-d481-3648b61274c2?t=1567582021000&width=1200)
Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto kokoontuu Luxemburgissa 8.6. Suomea kokouksessa edustaa Suomen pysyvä edustaja, suurlähettiläs Markku Keinänen. Sisäministerikokouksen asialistalla on mm. EU:n turvapaikkajärjestelmän uudistus. Tavoitteena on saavuttaa yhteisymmärrys kahdesta kokonaisuuden kannalta olennaisesta asetusehdotuksesta, jotta päästään etenemään neuvotteluihin Euroopan parlamentin kanssa. Tällöin uudistus olisi mahdollista saada valmiiksi parlamentin tällä lainsäädäntökaudella.
Yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistus on EU-tasolla kokonaisuus, jossa haetaan tasapainoa muuttoliikkeen hallinnan velvoitteita tuovien säännösten sekä vastuuta paine- ja kriisitilanteessa tasaavien säännösten välille. Tasapainoon pyrkiminen on tärkeää, jotta luodaan toimiva ja oikeudenmukainen järjestelmä kaikille jäsenvaltioille riippumatta niihin kohdistuvan muuttoliikkeen määrästä ja luonteesta. Tavoitteena on myös saada turvapaikanhakijoiden asiat käsiteltyä sujuvasti ja laadukkaasti kaikissa jäsenvaltioissa.
Kaikkien jäsenmaiden olisi otettava yhteisesti vastuuta turvapaikanhakijoista
Kokouksessa 8.6. puheenjohtajamaa Ruotsi tavoittelee jäsenmaiden yhteistä näkemystä niin sanotusta muuttoliikkeen hallintaa koskevasta asetuksesta, joka sisältää säännökset turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevasta valtiosta ja yhteisvastuumekanismista. Nyt käsittelyssä oleva kompromissi perustuu syyskuussa 2020 annettuun Euroopan komission ehdotukseen. Yksi valtio vastaa edelleen hakemuksen käsittelystä ja asetus sisältää säännökset siitä, miten tämä valtio määritellään.
Yhteisvastuumekanismi olisi jäsenvaltioita velvoittava joustava ja osittain räätälöity järjestelmä, jolla jäsenvaltiot osoittaisivat yhteisvastuuta muuttoliikepaineen alla oleville maille. Mekanismiin osallistuminen olisi pakollista, mutta jäsenvaltiot voisivat valita millä tavalla ne osallistuvat.
Vaihtoehtoisina toimina olisivat turvapaikanhakijoiden tai erikseen sovitusti kansainvälistä suojelua saavien sisäiset siirrot, suora taloudellinen tuki tai muut tukitoimet, joita hyötyvä jäsenvaltio tarvitsee (esim. asiantuntija- tai materiaalituki). Sisäisten siirtojen osalta jäsenvaltiot voisivat ilmoittaa ne hakijaryhmät, joita ovat halukkaita siirtämään, hyötyvien jäsenvaltioiden tarpeet kuitenkin huomioiden.
Kompromissiin pääsemiseksi asetukseen lisättäisiin myös säännös sisäisten siirtojen ja suoran taloudellisen tuen vähimmäismääristä. Komission suosituksessa esitettävä lopullinen vuosittainen tuen määrä perustuu kuitenkin aina arvioon todellisesta tarpeesta.
Jäsenmaille määriteltäisiin riittävä kapasiteetti hakemusten käsittelyyn rajamenettelyssä
Ministerikokouksessa tavoitteena on myös hyväksyä neuvoston yleisnäkemys niin sanotusta menettelyasetuksesta. Vuoden 2022 lopussa ehdotuksesta saavutettiin neuvoston osittainen yleisnäkemys, jonka ulkopuolelle jäivät vielä haastavimmat muun muassa rajamenettelyä, turvallisia maita sekä muutoksenhakumenettelyä koskevat artiklat.
Rajamenettelyn osalta tavoitteena on tehostaa erityisesti sellaisten unionin ulkorajoilla tehtyjen turvapaikkahakemusten käsittelyä, joiden perusteella todennäköisyys saada kansainvälistä suojelua on vähäinen. Tähän pyritään kaikille jäsenvaltioille tietyissä tilanteissa pakolliseksi tulevan rajamenettelyn avulla.
Kompromissiin pääsemiseksi puheenjohtajamaa Ruotsi on esittänyt pakolliseen rajamenettelyyn tiettyjä elementtejä, joilla se mukautuisi paremmin jäsenmaiden erilaisiin tilanteisiin. Jäsenmaille määriteltäisiin muun muassa tietty tarvittava riittävä kapasiteetti hakemusten käsittelyyn sekä toimet, joita voitaisiin ottaa käyttöön, kun kapasiteetti on täyttymässä tai täyttynyt.
Riittävä kapasiteetti kattaisi sekä tarvittavan vastaanottokapasiteetin että hakemusten tutkintaan vaadittavan resurssin. Riittävän kapasiteetin olisi oltava käytettävissä jatkuvasti eli hakemuksia voitaisiin käsitellä aina se määrä, johon kapasiteettia sillä hetkellä on jäljellä. Suomen kanta on, että kompromissiehdotus voidaan hyväksyä.
Lisätietoja:
ylijohtaja Minna Hulkkonen, maahanmuutto-osasto, p. 050 460 76 55, [email protected]
ylijohtaja Laura Yli-Vakkuri, kansainvälisten asioiden yksikkö, p. 040 720 22 16, [email protected]
Euroopan komission tietolehti EU:n yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisesta (englanniksi)