EU-kommissionens förslag om ändring av civilskyddsmekanismen till riksdagen
![EU-flaggan.](/documents/1410869/3724344/EU_flag.jpg/c3d70f3a-cc4f-5e1c-d481-3648b61274c2?t=1567582021000&width=1200)
Den 2 juli lämnade statsrådet en skrivelse till riksdagen om Europeiska kommissionens förslag om ändring av Europeiska unionens civilskyddsmekanism. Bakgrunden till detta är behovet av att effektivisera EU:s beredskap att reagera på allvarliga, omfattande storolyckor och krissituationer, i synnerhet i situationer som samtidigt gäller nästan alla medlemsländer. Behovet har aktualiserats särskilt i och med coronaviruspandemin.
Europeiska unionens civilskyddsmekanism (Union Civil Protection Mechanism) har under de senaste åren blivit ett av de viktigaste verktygen vid internationellt bistånd. Den omfattar alla typer av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, till exempel storolyckor. Genom mekanismen kan man också begära och lämna bistånd exempelvis i pandemisituationer.
Vilket land som helst kan begära bistånd via unionens civilskyddsmekanism när landets egna resurser inte räcker till att klara av en allvarlig olyckssituation eller störning.
Kommissionens förslag är en del av EU:s återhämtningsplan, och kommissionen föreslår 3,1 miljarder euro för civilskyddsmekanismen för 2021–2027.
Kommissionen föreslår att den ska få rätt att förvärva och förvalta rescEU-kapacitet och tillhandahålla transport- och logistikarrangemang för tillhandahållande av stöd. RescEU-kapaciteten på EU-nivå har inrättats för att fungera som ett skyddsnät i övermäktiga situationer där de nationella resurserna och den kapacitet som ställts till Europeiska civilskyddspoolens förfogande inte räcker till. I praktiken har rescEU-kapaciteten hittills utnyttjats bland annat i bekämpningen av skogsbränder, men arbetet med EU:s medicinska säkerhetsupplagring har inletts under våren. RescEU-kapaciteten kommer också att utvecklas för att svara mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot (CBRN).
Kommissionen vill också stärka den roll som centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) har.
Civilskyddsmekanismen grundar sig på medlemsstaternas resurser och enligt kommissionen förverkligas den europeiska solidariteten för närvarande inte tillräckligt i en situation där flera medlemsstater samtidigt drabbas av en krissituation. Kommissionen anser att civilskyddsmekanismen måste vara mer flexibel och oberoende när det gäller att agera på unionsnivå om medlemsstaterna är oförmögna att agera i en övermäktig situation.
Finland stöder målet med förslaget, dvs. att förbättra och effektivisera Europeiska unionens beredskap att reagera på allvarliga, omfattande storolyckor och krissituationer. Om förslaget fungerar, främjar det också Finlands nationella beredskap.
Finland framhåller dock att det primära ansvaret för att utveckla civilskyddskapaciteten och beredskapen vilar på medlemsstaterna själva, och att kommissionens åtgärder stöder och kompletterar dessa.
Ytterligare information:
Wivi-Ann Wagello-Sjölund, konsultativ tjänsteman, tfn 0295 488 640, [email protected]