Suomi voisi pyytää EU:n turvapaikkavirastolta tukea laajamittaisen maahantulon tilanteessa
![](/documents/1410869/3724344/Laki_oikeus.png/2e5760b7-9160-4a88-ff4e-99f423f9fcd2?t=1645520602357&width=1200)
Uudet ulkomaalaislakiin lisättävät säännökset mahdollistaisivat sen, että Suomi voisi laajamittaisen maahantulon tilanteessa mahdollisimman sujuvasti hyödyntää EU:n turvapaikkaviraston (EUAA) tukea. Hallitus antoi asiaa koskevan esityksen eduskunnalle 21.4.
EUAA:ta voitaisiin tarvittaessa pyytää lähettämään Suomeen tukiryhmiä, jotka koostuisivat muiden EU-maiden virkamiehistä sekä EUAA:n henkilöstöstä. Pyynnön esittämisestä päätettäisiin valtioneuvoston yleisistunnossa. Maahanmuuttovirasto laatisi EUAA:n pääjohtajan kanssa toimintasuunnitelman ja toimisi tukiryhmien kansallisena yhteyspisteenä.
EUAA korvasi aiemman Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) tammikuussa 2022, jolloin sitä koskeva EU-asetus tuli voimaan. Asetus on suoraan Suomessa sovellettavaa lainsäädäntöä. Jotta sen soveltaminen olisi mahdollisimman tehokasta, tukipyynnön esittämisen ja koordinoimisen vastuutahoista säädetään kansallisesti.
Tukiryhmien jäsenillä on vastaavasti oltava Suomessa toimivalta ja mahdollisuudet avun tarjoamiseen. Ulkomaalaislakia ja maahanmuuttohallinnon henkilötietolakia muutettaisiin siten, että tukiryhmien jäsenet voisivat osallistua turvapaikkatutkintaan ja heillä olisi pääsy sen kannalta välttämättömiin tietoihin.
Hankkeessa valmistellaan useampia hallituksen esityksiä
Nyt annettu hallituksen esitys on toinen osa sisäministeriön vuonna 2020 käynnistämää hanketta, jonka tarkoitus on valmistella lakimuutoksia mahdolliseen laajamittaiseen maahantuloon varautumiseksi. Muutosten tarve on tunnistettu kehittämistyössä, jota viranomaiset ovat tehneet vuodesta 2015 alkaen.
Lausuntopalautteen perusteella hankkeen lainsäädäntökokonaisuus on erotettu kolmeksi erilliseksi kokonaisuudeksi. Ensimmäisenä esitetty vastaanottolain muutos tuli voimaan 1.1.2022. Maahanmuuttovirastolle on nyt keskitetty vastuu valmiussuunnittelusta, joka koskee vastaanottopalveluiden järjestämistä laajamittaisen maahantulon tilanteessa. Kolmas kokonaisuus liittyy täydentävän henkilöstön hyödyntämiseen säilöönottoyksiköissä. Sen jatkovalmistelusta päätetään myöhemmin.
Laajamittaisessa maahantulossa on kyse tilanteesta, jossa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset lisämajoituspaikkoineen ovat täyttymässä ja kapasiteettia on edelleen laajennettava, koska maahantulijoita saapuu jatkuvasti lisää. Tilanne voi syntyä vaiheittain tai hyvin nopeasti esimerkiksi toisesta valtiosta Suomeen tapahtuvan joukkopaon vuoksi.
Tekeillä myös muita varautumista tukevia lakimuutoksia
Laajamittainen maahantulo voi olla myös järjestettyä. Vuodenvaihteessa 2021–22 sisäministeriön johtama työryhmä arvioi sisäasiainhallinnon lainsäädäntöä ja sen muutostarpeita muuttoliikettä hyväksikäyttävään hybridivaikuttamiseen varautumiseksi. Taustalla olivat erityisesti Valko-Venäjän toimet, jotka syksyllä 2021 suuntautuivat Puolaan, Latviaan ja Liettuaan. Selvityksen perusteella Suomen ulkomaalaislakiin, vastaanottolakiin ja rajavartiolakiin voitaisiin tehdä muutoksia, joista olisi hyötyä hybridivaikuttamiseen vastaamisessa ja tilanteen hallinnassa.
Sisäministeriö valmistelee parhaillaan lakimuutoksia, jotka mahdollistaisivat rajamenettelyn käyttöönoton Suomessa. Rajamenettelyssä todennäköisesti perusteettomia turvapaikkahakemuksia voitaisiin käsitellä nopeasti heti rajalla tai sen läheisyydessä. Näin ehkäistäisiin hakijoiden liikkumista Suomen alueella tai edelleen muihin EU-maihin.
Myös rajaturvallisuuden ylläpitämistä koskevaa sääntelyä tarkistetaan parhaillaan.
Lisätietoja:
erityisasiantuntija Sanna Montin, p. 0295 488 314, [email protected]
Rajaturvallisuuteen liittyvillä säädösmuutoksilla varaudutaan muuttoliikettä hyväksikäyttävään hybridivaikuttamiseen (tiedote 12.4.)